Осока и њена манипулација
Сведоци смо добијања осоке на газдинствима али са њом долази и до проблема манипулисања са истом. Овакав начин добијања ораганског ђубрива је засигурно потреба познавати елементарне ствари како је корисно применити на својим њивама.
Прво и основно морамо нагласити да се овакав начин добијања органског ђубрива добија у стационорним просторијама (ШТАЛАМА) које поседују решткасту основу и која омогућује пролазак стајњака кроз исту која се испира са водом. Са њима одлази и вода са којим се спира балега. Падом балеге и мокраће испране водом падају на основу, течна фаза пролази кроз решеткасте основе и на крају нагиб који је испод решеткасте основе омогућује да се каналише у лагуне за скупљање осоке.
Овакав течни екскремент је заправо неупијајући од стране простирке те се као такав скупља у осочну јаму. Осока садржи просечно хранива:
– Н 0,2-0,4 %
– К 0,4-0,5 %
– П 0,01 %
Осока је облик који у себи садржи највише калијумовог и азотног облика, док је у минималним коиличима са фосфором. Азот се углавном налази у облику ( карбамида, мокраћне киселине и хипурне киселине ).
Овакав облик експлоатисања осоке има велику ману, то је да има велику шансу да се волатизира односно испари. Начин чувања ове лоше особине је да се површина осочне јаме прекрију уљем како би се спречило испаравање азотних форми. Дакле, осока је азотно-калијумово ђубриво и директно су приступачни биљкама у првој години уношења. Осока делује као минерално ђубриво па се мора водити рачуна о њеној примени јер неправилно уношење може изазвати опекотине преко листа као и неконтролисано уношење азота може изазвати дизбаланс у појединим фазама раста које продужавају вегетативну фазу па услед најмањих механичких удара (ветра ) изазива полегање усева. Количине осоке која се ђубри по једном хектару износе 10-20 т/ха.
Прво и основно морамо нагласити да се овакав начин добијања органског ђубрива добија у стационорним просторијама (ШТАЛАМА) које поседују решткасту основу и која омогућује пролазак стајњака кроз исту која се испира са водом. Са њима одлази и вода са којим се спира балега. Падом балеге и мокраће испране водом падају на основу, течна фаза пролази кроз решеткасте основе и на крају нагиб који је испод решеткасте основе омогућује да се каналише у лагуне за скупљање осоке.
Овакав течни екскремент је заправо неупијајући од стране простирке те се као такав скупља у осочну јаму. Осока садржи просечно хранива:
– Н 0,2-0,4 %
– К 0,4-0,5 %
– П 0,01 %
Осока је облик који у себи садржи највише калијумовог и азотног облика, док је у минималним коиличима са фосфором. Азот се углавном налази у облику ( карбамида, мокраћне киселине и хипурне киселине ).
Овакав облик експлоатисања осоке има велику ману, то је да има велику шансу да се волатизира односно испари. Начин чувања ове лоше особине је да се површина осочне јаме прекрију уљем како би се спречило испаравање азотних форми. Дакле, осока је азотно-калијумово ђубриво и директно су приступачни биљкама у првој години уношења. Осока делује као минерално ђубриво па се мора водити рачуна о њеној примени јер неправилно уношење може изазвати опекотине преко листа као и неконтролисано уношење азота може изазвати дизбаланс у појединим фазама раста које продужавају вегетативну фазу па услед најмањих механичких удара (ветра ) изазива полегање усева. Количине осоке која се ђубри по једном хектару износе 10-20 т/ха.
Дипл.инг Дарко Симић
Најновији број
28. март 2024.